![Vlasnik Amazona ulaže 60 miliona dolara u razvoj proizvoda od lažnog mesa](https://nultatacka.rs/wp-content/uploads/2024/03/bezos-850x500.jpg)
Vlasnik Amazona ulaže 60 miliona dolara u razvoj proizvoda od lažnog mesa
Milijarder, osnivač Amazona, Džef Bezos, pridružio se ratu protiv hrane upumpavanjem 60 miliona dolara u napore da unapredi razvoj lažnih mesnih proizvoda.
Bezos se pridružuje suosnivaču Majkrosofta Bilu Gejtsu i Svetskom ekonomskom forumu (WEF) u trci da zameni meso uzgajano na farmama i na rančevima sintetičkom „hranom“ masovne fabričke proizvodnje.
Ovi potezi dolaze usred globalističkih napora da se preuzme kontrola nad snabdevanjem hranom.
Kako je izvestio Slay News, korporativno-komunističke elite se zalažu za eliminaciju farmera iz snabdevanja hranom i zamenu mesa i mlečnih proizvoda „mesom“ i „mlekom“ uzgojenim u laboratoriji, zajedno sa proizvodima na bazi insekata, a svi oni mogu biti masovno proizvedeni u industrijskim postrojenjima i dati široj javnosti.
Bezosov zemaljski fond (BEF) će potrošiti početnih 60 miliona dolara za finansiranje istraživanja i razvoja „alternativnih proteina“.
Univerzitet u Melburnu definiše „alternativne proteine“ kao „alternative biljnih i prehrambenih tehnologija za životinjske proteine“ koje takođe uključuju „hranu zasnovanu na insektima“.
BEF je u utorak objavio da je posvećenost od 60 miliona dolara deo kampanje od milijardu dolara ove organizacije za „transformisanje sistema hrane“ u „borbu protiv klimatskih promena“.
Taj potez je najavila potpredsednica BEF-a Lauren Sanchez.
U intervjuu za Bloomberg News, Endi Džarvis, direktor BEF-ove inicijative „Budućnost hrane“, rekao je da se poziva na „alternativne proteine“ – „hrane“ koji se uzgajaju u laboratoriji i na bazi insekata.
Svetski Ekonomski Forum poziva na hitno udruživanje VLADA i TEHNOLOŠKIH kompanija za borbu protiv “dezinformacija” https://t.co/jL49hZQIDY
— Nulta Tačka (@NultaTackaSrb) March 10, 2024
„Alternativni proteini su imperativ ako želimo da ostanemo unutar planetarnih granica ako želimo da nahranimo 10 milijardi ljudi unutar tih granica“, rekao je Džarvis za Blumberg.
„Ulažemo u alternativne proteine jer oni moraju biti uspešni…
“Moraju da koštaju manje, moraju da budu ukusniji.”
Potrošnja će podržati istraživačke centre na univerzitetima koji rade na unapređenju ukusa, teksture i nutritivne vrednosti sintetičkog mesa, kao i na smanjenju troškova proizvodnje, rekao je Džarvis za Blumberg njuz.
Napor organizacije da razvije i promoviše sintetičko meso je neophodan projekat jer emisije gasova staklene bašte koje se mogu pripisati poljoprivredi, a posebno stočarstvu, navodno igraju glavnu ulogu u pokretanju klimatskih promena, navodi BEF.
„Hrana je drugi najveći uzrok klimatskih promena, a poljoprivreda je glavni pokretač krčenja šuma i gubitka biodiverziteta“, napisao je BEF u saopštenju od utorka.
„Učiniti prehrambeni sistem održivijim zahteva promenu načina na koji proizvodimo i konzumiramo hranu.
„S obzirom na rast stanovništva i prihoda, do 2050. godine se očekuje da će potrošnja hrane porasti za 50%, dok će emisije iz hrane morati da padnu za 60% i pritisak na vitalne šumske sisteme će morati da se smanji.
„Nove ideje, tehnologije i ponašanja mogu ovo omogućiti.
Naime, Organizacija Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO) objavila je izveštaj o poljoprivrednim sistemima u decembru 2023.
Izveštaj je objavljen neposredno pre završetka prošlogodišnjeg klimatskog samita Ujedinjenih nacija.
U izveštaju, FAO — koju vodi Ku Dongiu, bivši kineski zamenik ministra poljoprivrede i ruralnih pitanja — pozvao je kreatore politike da promene poljoprivredne sisteme u cilju borbe protiv „klimatskih promena“.
U njemu se tvrdi da ljudi u bogatijim zemljama poput SAD moraju da se „bore protiv klimatskih promena“ tako što će smanjiti potrošnju mesa.
U međuvremenu, elitama koji su prisustvovali samitu poslužen je niz gurmanskih jela.